קיבוץ לוטן
 אקו-ציונות וקיבוץ

מיכאל לבני

תרגום, עבוד ועדכון של ההרצאה

Case Study:  Kibbutz Lotan – Eco-Zionism and Kibbutz
International Communal Studies Association
Eighth International Conference
Amana, Iowa
June 28 – 30, 2004

ינואר 2007 – טבת תשס"ז

ד"ר מיכאל לבני 
קיבוץ לוטן
ד.נ. חבל אילות  88855
ml@lotan.ardom.co.il

קיבוץ לוטן – אקו-ציונות וקיבוץ
תקציר
קיבוץ לוטן אשר נוסד ב-1983  ממוקם 55 ק"מ צפונית לאילת.  מייסדיו באו מגרעינים של התנועה רפורמית בישראל וקבוצות התיישבות של נוער רפורמי בארה"ב. כעת (2007) האוכלוסייה הקבועה מונה 50 חברים ו-60 ילדים  וכן 35 תושבים ומשפחותיהם.
הכלכלה מבוססת על רפת, מטע תמרים, תיירות, עבודת חוץ, ושותפויות עם קיבוצים שכנים בגידולי שדה וחקלאות ימית.
קיבוץ לוטן משתייך אל הזרם השיתופי של התנועה הקיבוצית, לתנועה הרפורמית ולרשת העולמית של כפרים אקולוגים (Global Ecovillage Network).
הפיתוח האקולוגי בלוטן היה תולדה של משבר באמצע שנות התשעים והביא להגדרה מחדש של יעדי הקהילה וגיבוש "חזון לוטן".  האקולוגיה נכללה כחלק אינטגרלי של החזון הכולל.
ישנם שני שורשים לרעיון האקו-ציונות.  כביטוי של מימוש הציונות המדינית, האקו-ציונות מהווה את המקבילה הישראלית לחוגים "הירוקים" בארצות שונות.  "ככל העמים", גם בארץ יש חוגים אשר דואגים לאיכות הסביבה. אולם, האקו-ציונות מהווה גם ביטוי לציונות התרבותית אשר בשבילה המדינה היא אמצעי למימוש מחויבות להמשך קיום יוצר  של עם ישראל באשר הוא.  האקו-ציונות אשר שורשיה בציונות תרבותית  רואה באחריותנו "לעובדה ולשומרה" ערך מוחלט, ערך המהווה חלק אורגני של חזון תחיית עם ישראל בארצו. 
כקהילה שיתופית-משימתית שהיא גם בית וגם דרך, קיבוץ לוטן רואה את עצמו מחויב לתיקון עולם.  להלכה, קהילה קיבוצית מהווה מסגרת אידיאלית להגשמת רעיון האקו-ציונות.  
עם זאת,  כקהילה קטנה, מטופלת באתגרי הקיום היומיומי, עתידה של לוטן אינו מובטח.  תקוות הקהילה הקטנה היא כי החזון של לוטן ימשיך להוות גורם מגבש ומושך מתיישבים צעירים המחפשים  חלופה ערכית לאורח החיים המצוי בעולם המערבי של ימינו.   

קיבוץ לוטן – אקו-ציונות וקיבוץ
רקע
קיבוץ לוטן ממקום 55 ק"מ צפונית לאילת בדרום הערבה. הקיבוץ נוסד בשנת 1983 על ידי גרעיני התיישבות של ישראלים ואמריקאים, רובם חברים בתנועה ליהדות מתקדמת (רפורמית). כעת (2007) הקיבוץ מונה 50 מבוגרים (גיל ממוצע  40) ו-60 ילדים. מתנדבים, וקבוצות חינוכיות כגון שנת שרות, וקבוצות לימוד בנושא אקולוגיה מעשית מונות 15 – 25 אנשים.   בנוסף, ישנם 35 תושבים  עם משפחותיהם הגרים בקיבוץ  ושוכרים ממנו דיור ושירותים.  חלקם מועסקים על ידי הקיבוץ. האווירה התרבותית בקיבוץ היא ישראלית, אך יחד עם זאת השפה האנגלית שגורה מאד.
כלכלה
כרגע, כלכלת הקיבוץ מבוססת על:
1.	רפת חלב -  270 חולבות.
2.	, מטע תמרים  - 400  דונם. 175 דונם בלוטן  ו-225 דונם באזור אליפז, 40 ק"מ דרומה מלוטן,   מושקים על ידי מי ביוב מטוהרים של אילת. 
3.	תיירות אקולוגית הכוללת שלוחה של טיפולים הוליסטיים ובריכת וואטסו מחוממת.
4.	 חברי קיבוץ רבים מועסקים מחוץ לקיבוץ במגוון מקצועות. 
5.	שותפויות עם קיבוצים אחרים:  חמישה קיבוצים מהאזור, כולל לוטן אגמו את שדותיהם לענף משותף של גידולי שדה. בדומה, חמשה קיבוצים, כולל לוטן, שותפים בחוות הדגים "ערדג" באילת. 

קשרים ארגוניים
הקשרים הארגוניים של קיבוץ לוטן משקפים את אופיו הייחודי. קיבוץ לוטן משתייך למעגל השיתופי – הכולל כרבע מ-270 הקיבוצים  בתוך התנועה הקיבוצית. הקיבוצים במעגל השיתופי שומרים על שיתוף מלא. לפיכך, לוטן הוא קיבוץ "קלאסי", ללא הפרטה. בנוסף, הוא אחד משני הקיבוצים השייכים לתנועה ליהדות מתקדמת (רפורמית). קיבוץ לוטן הוא  חבר ב- Global Ecovillage Network        ((GEN , רשת העולמית של כפרים אקולוגיים.  לוטן אף קבל את פרס "הכפר אקולוגי מצטיין" לשנת 2006 מטעם GEN  - מחוז אירופה.  

ההקשר של הפיתוח האקולוגי בקיבוץ לוטן
למרות שקיבוץ לוטן נוסד ב- 1983, היה זה משבר של תכלית וזהות שהתרחש בקיבוץ שהוביל להתחלת פיתוחו כקיבוץ אקולוגי. במהלך 1995-1996, שליש מחברי הקיבוץ עזבו. המשבר  היה  קשור להתבגרות החברים המייסדים.  מייסדים אלה  הגיעו ללוטן כרווקים ורווקות בשנות העשרים המוקדמות לחייהם.  כעבור עשור, כבעלי משפחות בני 30+, מייסדים רבים החלו מתמודדים עם שאלות כגון:  "האם אנחנו באמת רוצים להישאר כל כך רחוקים  ממרכז המדינה? מה עתידנו המקצועי כאן – שמא זה יפגע במימוש עצמי שלנו?  האם באמת אנו רוצים לגדל את ילדינו במקום הזה? האם קיבוץ לוטן יכול לשרוד מבחינה כלכלית?  "    לרבים אבד הביטחון  בצורת החיים שהם בעצמם יצרו כרווקים צעירים.   . קיבוצים נוספים באזור עברו משבר דומה בשלב זה של התפתחותם, אבל המשבר בלוטן היה חמור באופן מיוחד. המשיכה  של קיבוצים יותר מבוססים ושל החיים המערביים הנורמטיביים הייתה חזקה מידי.
התגובה למשבר נמשכה במשך שנתיים, במהלכן התרחש תהליך של הגדרה מחדש של ייעוד הקיבוץ.  בסופו של דבר התגבש מסמך 'חזון לוטן', אשר עליו חתמו מרבית חברי הקיבוץ (לא כולם) בשנת 1997 (ראו בנספח). קבוצה קטנה של תומכים נלהבים דחפו להכללת נושא האקטיביזם הסביבתי באותו מסמך.  הכוונה הייתה לפעול כך שיווצרו ביטויים מוחשיים אשר ידגימו  גישה אקולוגית  כחלק מאוריינטציה ציונית רפורמית.  מחויבותו של לוטן ליהדות יצירתית ומיקומו של הקיבוץ  במדבר בעל מערכת אקולוגית רגישה, הובילו לרציונאל  תרבותי-דתי עבור יצירת אורך חיים בר קיימא. בקיבוץ הוקם 'מרכז לאקולוגיה יצירתית' למימוש מחויבות זו. התייחסות אקולוגית זו, שאובה  מהצו הבראשיתי אותו קיבל אדם בזמן שהושם בגן עדן "לעבדה ולשומרה" (בראשית ב, טו). 
קיבוץ לוטן רכש לעצמו מעמד של ממש בישראל בזכות יוזמותיו האקולוגיות. לדוגמא:  בשנת 2000 זכה הקיבוץ ל"מגן השרה" מטעם המשרד  לאיכות הסביבה, ב-2003 הופיע קיבוץ לוטן בשער מגזין הטיסה "אטמוספרה" של חברת אל-על.   כעת, מסייעת החברה הממשלתית לפיתוח התיירות לשדרג את אזור המרכז לאקולוגיה יצירתית.  .
הפעילות האקולוגית בלוטן מכסה מספר תחומים:
1.	מיחזור (קומפוסט) שיירים אורגנים – בעיקר מחדר האוכל והמטבח.  
2.	מרכז מיון לאשפה  מוצקה שממנו  נשלחת אשפה שניתנת  למיחזור לצפון הארץ.
3.	שימוש חוזר באשפה  מוצקה (צמיגים, סוגים מסוימים של פלסטיק)  כחומרי בנייה לבנייה אלטרנטיבית.
4.	בנייה באמצעות חבוקות (בלות) קש עם טיח אדמה 
5.	שבילי טבע – סיורים מעגליים בסביבת  הקיבוץ  המדגימים ערכי טבע ונוף בערבה הדרומית, וקושרים ערכים אלה לתולדות האדם באזור.  
6.	פיתוח מרכז צפרות בלוטן, כולל מסתורים הבנויים בשיטות של בנייה אלטרנטיבית.  . בסתיו ובאביב, הערבה בה ממוקם הקיבוץ מהווה נתיב נדידת הציפורים  בין אירופה ואפריקה. 
לקיבוץ לוטן אתר אינטרנט (www.kibbutzlotan.com) הנותן מידע ומציג במידת מה הגרסה האידיאלית של הקהילה. 

רעיון האקו-ציונות
הקשר בין יהדות וטבע מתאפיין באמביוולנטיות. אילון שוורץ סקר את הנושא.  עדיין, אין הגדרה מוסכמת למונח 'אקו-ציונות'.  למונח זה יש שני שורשים. שניהם קשורים לשני המקורות השונים של הרעיון הציוני עצמו. 
הדרך הראשונה   להבין את האקו-ציונות היא דרך הציונות המדינית.  הציונות המדינית  נוסדה ב- 1897, על ידי העיתונאי הווינאי,  תיאודור הרצל, (1860- 1904). הציונות המדינית הייתה התגובה לאנטישמיות הגואה, במיוחד במדינות אירופאיות לאומניות מסוימות. הרצל הציע את רעיון הקמת מדינה ליהודים כך שהם יוכלו להיות "כמו כל העמים". בהקשר זה, ברור כי ההשלכה לגבי איכות הסביבה היא שגם לישראל יש בעיות סביבתיות משלה, וגם לישראל יש אחריות  ברמה אזורית (למשל: הים התיכון, מפרץ אילת) ואחריות בינלאומית (למשל:  צריכת אנרגיה).  במובן זה, פעילים סביבתיים בישראל, שרואים את פעילותם הסביבתית כחלק מזהותם כאזרחים אחראיים, יכולים להיות מושווים למפלגות ה'ירוקות' באירופה ו/או לארגונים מהמגזר השלישי (Non Governmental Organizations) הפועלים ברוב העולם החופשי.  כמו "בכל העמים" , פעילים בישראל רואים בשאלות הקיימות אתגר מקומי עם השלכות כלל עולמיות. 
.הרציונל העומד מאחורי פעילות  זו של "ירוקים", בארץ ובעולם, הוא במידה רבה תועלתני. רציונאל זה גורס כי בסופו של דבר,  זהו באינטרס שלנו לדאוג לסביבתנו ולכדור הארץ בכלל.  אנחנו, ילדינו ונכדינו נצטרכך  לשלם את המחיר עבור ניצול לא הולם  של משאבי כדור הארץ.
 
האקו-ציונות והציונות התרבותית
השורש הפחות מוכר  של הציונות הוא של הציונות התרבותית.  הציונות התרבותית  קשורה לשמו של  אשר גינזבורג, (1856-1927) , הידוע כאחד העם. על פי ראייתו של אחד העם, העידן המודרני מאיים על המשך קיומה של תרבות עם ישראל. לטענתו, לשם הבטחת המשך קיום יוצר של העם, חייבים להקים מדינה יהודית.(להבדיל: מדינת היהודים  "ככל העמים".   רק על ידי ההתמודדות עם כל אתגרי הזמן  החדש יוכלו  התרבות והערכים היהודיים להתחדש ולהיות רלוונטית לזמן הזה.  אם כן, פעילות למען איכות הסביבה דרך הפריזמה של מורשת עם ישראל,  היא בלב האקו-ציונות כמושג ערכי יהודי.    
לברית המשולשת בין אלוהים (כפי שמתגלה בתורה), עם ישראל וארץ  ישראל יש השלכות. דאגה לארץ ישראל (הקדושה) הפכה מצווה. נשים לב: ניתן לדרוש אחריות של  כל בני האדם על בסיס זה.   בתורה, "לעבדה ולשומרה", ניתנה כמשימה לכל האנושות דרך נציגה הראשון – אדם.   לכל בני האדם המאוגדים כעמים, ולא רק בני ישראל,  יש אחריות לאותה חלקה של היצירה האלוהית, "גאייה",   אשר נפלה בחלקם.   מתוך כך תהיה דאגה כלל אנושית לכדור הארץ כולו.     
מחויבות לבריאה כערך לכשעצמו, מספקת את הבסיס הרעיוני-תרבותי-דתי  למושג אקו-ציונות. לכן, אקו-ציונות, בהקשר הציונות התרבותית, משמעה מחויבות למכלול הבריאה עם אחריות מיוחדת לארץ הקודש (ישראל).
על כן, אקו-ציונות ששורשיה הם בציונות התרבותית, מהווה חלק אורגני של התחדשות עם ישראל בארצו.  אקו-ציונות זו היא מבוססת על ערכים מוחלטים—לאו דווקא על שיקולים תועלתניים.   כמובן, מעשית, אקו-ציונות יכולה להיות שילוב  של ערכים מוחלטים ושל שיקולים תועלתניים. זהו לבטח גם המצב בתנועות סביבתיות רבות ברחבי העולם. 
התייחסות המדרש (פירוש תלמודי לתנ"ך) לבריאה היא בחינת  יצירה אלוהית.  על-כן, הבריאה מהווה כערך מוחלט. המדרש הבא צוטט על גבי שלט במרכז לאקולוגיה יצירתית של קיבוץ לוטן:
"בשעה שברא הקדוש-ברוך-הוא את האדם הראשון, נטלו והחזירו על כל אילני גן עדן ואמר לו:  ראה מעשי כמה נאים ומשובחין הם וכל מה שבראתי בשבילך בראתי.  תן דעתך שלא תקלקל ותחריב את עולמי, שאם קלקלת, אין מי שיתקן אחריך."   (קהלת רבה ח, יג). 

אקו-ציונות וקיבוץ
מלכתחילה   (1910),   היווה רעיון ההתיישבות הקהילתית-קבוצתית שילוב של אינטרסים בין הציונות המדינית והציונות התרבותית.  הציונות המדינית הייתה זקוקה לנושא אנושי בעל מוטיבציה גבוהה שניתן ליישבו בעלות יחסית נמוכה הרחק מהישוב המבוסס.    מאידך, רצון  החלוצים  הציונים-סוציאליסטיים  לחדש אורחות חיים מבוססים על ערכים של צדק חברתי היה דרש  על הרעיון הציוני תרבותי  . מסגרת  הקיבוץ התאימה לסיפוק שני הצדדים.  אולם, היום, עקב התגשמותה של  הציונות המדינית  בדמות מדינת ישראל, לרבים המסגרת הקיבוצית כבר אינה נראית רלוונטית. 
קיבוץ לוטן, הוא קהילה שיתופית-משימתית שהיא גם בית וגם דרך.   עקרון הקהילה השיתופית  בלוטן מאפשר "תיקון עולם"  בדגש אקולוגי  שהוא ביטוי מסוים  של ציונות תרבותית.    ההצלחה היא חלקית בלבד אך החזון נמצא.  בכל אופן, לאקו-ציונות,  בלוטן זיקה חזקה לציונות התרבותית יותר מאשר לציונות המדינית. 
להלכה,  קהילה קיבוצית מהווה מסגרת אידיאלית להגשמת הרעיונות והאידיאלים האקו-ציוניים. בפועל, מודעות סביבתית עדיין רחוקה מהנורמות הישראליות והקיבוציות. למעשה, רק ב- 1989 הוקם המשרד לאיכות הסביבה בישראל. על-כן, בהקשר לסביבתו, המודעות לאיכות הסביבה של לוטן היא יוצאת דופן.
אולם,  כפי שתואר לעיל, לוטן היא קהילה קטנה ולא יציבה. האם לוטן מסוגלת להתמודד עם האתגרים העומדים בפניה?

האתגרים עמם מתמודדת לוטן
לאחר סקירתנו הקצרה את רקעה והישגיה של קהילת לוטן, עלינו גם לציין את נקודות התורפה  שלה.  הקהילה היא  קטנה ונתונה במצוקה כלכלית. לא קיימת בה בה המסה הקריטית של  כ- 80 עד 100 חברים לשם תפקוד חברתי וכלכלי יעיל. למשל, תפקידים מנהליים כגון מזכיר הקיבוץ, גזבר, מרכז משק, מרכזי שירותים שונים ,  ומנהלי חשבונות, נחוצים  ללא קשר למספר – ודאי כאשר מדובר בטווח שבין 50 ל-100.   דבר זה נכון גם לתפקידים התרבותיים והחינוכיים. כרגע, קיבוץ לוטן מעסיק עובדים מקיבוץ קטורה השכן בחלק מן המשרות שצוינו.  השאלה המהותית היא האם קיבוץ לוטן יכול למשוך אליו מתיישבים צעירים שותפים לחזון לוטן – שותפים ללוטן כבית וללוטן כדרך.   
שאלה זו של מספרים הינה קריטית לפיתוח עתידי. נחוץ גם גיוון מבחינת כישורים ומבחינת איזון של גילים ב"עץ הדמוגרפי."    אין מספיק רווקים/ות צעירים. המספר הרב היחסי של תלויים (60 ילדים ל-50 חברים) מהווה נטל כלכלי קשה ומחייב הקצאת כוח אדם ניכר לשירותים.  עם זאת,  הרבה מהטיפול בילדים נעשה על ידי עובדים בשכר.
לא כל החברים בקיבוץ תומכים בכל הרעיונות והאידיאלים כפי שנוסחו ב'חזון לוטן' .  יותר נכון לומר, שרוב החברים תומכים בחלק מהאידיאלים בחלק מהזמן. השוואה בין התדמית המוצגת באתר לוטן  והמציאות בשטח יגלה, במהרה, כי קיים פער בין החזון למציאות.   
קיבוץ לוטן לא היה  שורד מחוץ למסגרת  של המועצה אזורית, חבל אילות – מועצה בה השיתוף בין הקיבוצים עדיין ניכר ובה עזרה הדדית  בין קיבוצים עדיין קיימת.  בכל זאת, קיבוץ לוטן ממשיך למשוך אליו צעירים ומשפחות המחפשים חלופה  לחיים ולנורמות של החברה המערבית.  מאידך, יש ועוזבים את לוטן בשל אכזבה מן הפער שבין החזון למציאות. בכל זאת, יש אלה אשר נשארים. 
האם קיבוץ לוטן יכול להבטיח את המשך קיומו? שאלה זו נשארה פתוחה.  על אף האתגרים והמתחים היומיומיים, הקהילה בלוטן מעידה על הפסוק  "באין חזון ייפרע עם" משלי יח: כט.  
כותב שורות אלה  משוכנע כי אבדן החזון מהווה לבו של המשבר הפוקד את התנועה הקיבוצית  ואת המפעל  הציוני בכלל. 
הקהילה בלוטן ממשיכה לשחות נגד הזרם!

דר' מיכאל לבני הינו חבר קיבוץ  מאז 1963  ונמצא בקיבוץ לוטן 20 שנה.

נספח

קיבוץ לוטן: דרכינו להגשמת חזון

אנו חברי/ות קיבוץ לוטן, בחרנו להקים כאן את ביתנו ועתידינו.  בזכות מחויבותינו לעם ישראל, תורת ישראל, ומדינת ישראל, אנו לומדים ופועלים יחד להגשים כקהילה את ערכי היהדות הציונית המתקדמת:

•	התחדשות יהודית: אנו יוצרים ביטוי יהודי הן בקודש והן בחול, במצוות שבין אדם לחברו ובמצוות שבין אדם למקום.

•	שוויון ערך האדם: אמונתנו בשוויון ערך האדם מתבטאת בשוויון ערך העבודה, בדמוקרטיה ישירה, בשוויון בין המינים, בשותפות ובערבות הדדית מלאה.

•	שותפות בעבודה ובכלכלה: אנו שותפים באחריות לפרנסתנו ומתחלקים במשאבים כביטוי לאמונתנו בכוח היחד שבנו.

•	איכות הסביבה: אנו חותרים לקיום המצווה "לעבדה ולשמרה" בביתנו, באזור, בארץ ובעולם.  אנו מתנסים בדרכים לחיות באיזון עם סביבתנו המדברית.

•	"אני-אתה": אנו חותרים למערכות יחסים מתוקנות בינינו, של פתיחות, תקשורת, וכבוד הדדי.

•	פרנסה: אנו חותרים לעצמאות כלכלית, ושואפים להתפרנס בדרכים אשר הולמות את ערכינו.

•	בית וקהילה: מחויבותנו לבית ולקהילה מתבטאת בפעילות משותפת בתחומי העבודה, החינוך, התרבות, הבריאות, וחיי היומיום.

•	תיקון: נפעל לתקון עצמי, תיקון עם, ולתיקון עולם. ביתנו הוא קהילה של שליחות. דרכנו מהווה מסר שאנו מבקשים להנחיל לבאים בשערנו, ולמעגלי החברה בהם אנו מעורבים.

אנו רואים בהכרזה זאת מסמך חי הדורש מעורבות והתמודדות מתמדת.

"לא עליך המלאכה לגמור ולא אתה בין חורין להיבטל ממנה"
אושר וחתום על ידי חברי לוטן, שמחת תורה, תשנ"ח, 1997.